Seda kasutades teatas Nõukogude Venemaa Bresti rahulepingu tühistamisest 1918. aasta 13. detsembril.
Juba nädalapäevad varem alustasid punaväed edasiliikumist läände.
Meile tähendas see Eesti Vabadussõja algust, mis lõppes Tartu rahuga 1920. aasta 2. veebruaril.
Küsimus pole siiski selles, et president Vladimir Putin ajaloofaktidega eksis, rääkides pressikonverentsil Baltimaade astumisest NSV Liitu juba 1939. aastal. Küsimus pole kahtlases ajalooteoorias, et Eesti iseseisvus Bresti rahukõneluste tagajärjel 1918. aastal Nõukogude Venemaa - Saksamaa tegevuse tulemusena ja et justkui 1939. aasta Molotovi-Ribbentropi pakti tagajärjel andis Saksamaa NSV Liidule nüüd need alad “tagasi”.
Nii suure kui väikese riigi presidenti ümbritseb alati kolossaalne infovoog ja teatavad vead või eksimused, mis iseendast küll on presidendile lubamatud, jäävad siiski inimlikult arusaadavaks.
Loomulikult, Bresti rahukõneluste algul polnud välja kuulutatud Leedu, Eesti ega Läti Vabariiki. Kõneluste katkemine forsseeris siin sündmusi: punaväed hakkasid taganema, sakslased peale tungima ja võimuvaakumit kasutades proklameeriti iseseisvus ning järgnevalt otsiti toetust lääneliitlastelt.
Eesti Vabariigi kuulutas välja kolmeliikmeline Päästekomitee, mis toetus Maapäeva Vanematekogule, see omakorda 1917. aastal valitud Maapäevale.
Eesti Vabadussõjas toimus rahvuslik-riiklik enesemääramine ja selle kindlustamine Vabadussõja võitude abil.
Küsimus on kindlasti hoopis selgetes suurriiklikes hoiakutes. Tõepoolest, 1918. aasta algul jagasid punane Venemaa ning keiserlik Saksamaa Brestis maid ja rahvaid, nagu nad olid seda teinud 19. ja eriti just 18. sajandil.
See maailm aga kadus Esimese maailmasõja järel, mil võidule pääsesid rahvusliku enesemääramise ideed ja Euroopa poliitilisele kaardile tekkisid Soome, Eesti, Läti, Leedu, Poola, Tšehhoslovakkia, Ungari, Austria, Jugoslaavia.
Tõepoolest, 1939. aasta augustis jagas kaks diktatuuririiki omavahel uuesti Ida-Euroopa, tehes Poola võrdselt pooleks ning lülitades Soome ja Balti riigid NSV Liidu huvisfääri.
See etapp sai otsa 1945. aasta maiga, mil Saksamaa Teise maailmasõja kaotas, ja viimane vaatus lõppes alles 15 aastat tagasi Balti riikide iseseisvuse taastamisega.
Nüüdki, aastal 2005 tuli Venemaa president välja samasuguste suurriiklike õigustuste ning jagamisteooriatega, mis peaks küll olema selgelt läbikäidud etapp.
Küllo Arjakas, ajaloolane
Küllo Arjakas kirjutas tänase artikli Pärnu Postimehe tellimusel.