![Lelle–Pärnu raudtee tehakse Rail Balticu ehitusmaterjali veoks korda.](http://f7.pmo.ee/Ro2ernjDRzYrnIJbJCXRU_NZT1k=/1442x0/filters:format(webp)/nginx/o/2020/10/21/13425366t1hc53e.jpg)
Majandus- ja kommunikatsiooniministeerium sõlmis Edelaraudtee ASiga 5,8 miljoni eurose lepingu, mille kohaselt remonditakse Lelle–Pärnu raudteelõiku, et kaubarongid saaksid vedada Rail Balticu (RB) ehituseks vajalikku.
Majandus- ja kommunikatsiooniministeerium sõlmis Edelaraudtee ASiga 5,8 miljoni eurose lepingu, mille kohaselt remonditakse Lelle–Pärnu raudteelõiku, et kaubarongid saaksid vedada Rail Balticu (RB) ehituseks vajalikku.
“Rail Balticu ehitus eeldab väga paljude ehitusmaterjalide vedu, hinnanguliselt isegi paarsada tuhat rekatäit. Et mitte üle koormata niigi tiheda liiklusega maanteed, teeme Lelle–Pärnu raudteelõigu korda, millega pidurdame lisaveokite tulekut teedele,” selgitas majandus- ja taristuminister Taavi Aas.
“Iga aasta kasvab maanteedel liiklussagedus neli protsenti ja praegu pole märke selle pidurdumisest. RBga saame tulevikus peale rohelise kiire otseühenduse Euroopaga vähendada veokite arvu meie teedel, muutes maanteede kasutamist ohutumaks,” lisas Aas.
Peamiselt hakatakse mööda Lelle–Pärnu raudteed vedama rööpaid ja liipreid, aga samuti liiva ja kruusa.
Rail Balticu rööpad on kuni 50 meetrit pikad ja ainuüksi Tootsi–Ikla lõigule on neid arvestatud ligemale 24 000 tonni. Pärnumaale tuleb sama lõigu ehituseks tuua 600 000 tonni ballastkillustikku, mida saab samuti vedada Lelle–Pärnu raudteed pidi.
Ühtlasi on Rail Balticu muldkeha ehituseks kavas raudteel vedada põlevkivi aherainest valmistatud killustikku Ida-Virumaalt.
Majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi teate kohaselt on peale Rail Balticu ehitusmaterjali võimalik mööda raudteed vedada materjali muudelegi objektidele või nende lähedusse, näiteks maanteede ehituseks.
Edelaraudtee remondib raudtee Lellest Pärnu kaubajaamani. Riigihanked korraldab Edelaraudtee ja hankelepingud sõlmitakse eeldatavalt selle aasta lõpuks. Remonditöid tehakse 2021. aasta ehitusperioodi jooksul.
Lelle–Pärnu raudtee remondi rahast 81 protsenti tuleb Euroopa ühendamise rahastust (CEF) ja riigi omafinantseering on 19 protsenti. CEFist saadud Rail Balticu raha võib Eesti kasutada RB ehitamiseks ja ehituse korraldamiseks.