![Eurod.](http://f10.pmo.ee/YY38VCUdn5Z9ew4lysRpT-1dEhg=/1442x0/filters:format(webp)/nginx/o/2011/05/11/577532t1h52cf.jpg)
Kes soovib saada osa jaanuarist kehtima hakkavast kodualuse maa maksuvabastusest, peaks veel selle aastanumbri sees oma sissekirjutust kontrollima.
Kes soovib saada osa jaanuarist kehtima hakkavast kodualuse maa maksuvabastusest, peaks veel selle aastanumbri sees oma sissekirjutust kontrollima.
Nimelt saab soodustust nii eramu kui korteri omanik vaid siis, kui ta on samal maatükil asuvasse hoonesse rahvastikuregistri järgi 1. jaanuaril sisse kirjutatud.
Sissekirjutusega seoses peab arvestama sedagi, et maal võib inimestel vanast ajast olla elukoha aadress märgitud vaid küla täpsusega ja nemad automaatselt soodustust ei saa, sest seaduse kohaselt peab püsivaks elukohaks rahvastikuregistris olema märgitud konkreetne hoone. Kel sissekirjutusega kõik korras, ei pea maksuvabastuse saamiseks kuhugi avaldust esitama, see arvestatakse automaatselt.
Tiheasustusega alal ei pea maamaksu tasuma kuni 1500ruutmeetrise krundi ja mujal kuni kahe hektari pealt. Linnas ja alevis 1500 ruutmeetrist suuremate kruntide omanikud peavad seega osaliselt maksu siiski tasuma.
Kui aga inimesel on mitu kinnistut, näiteks korter linnas ja suvekodu maal, antakse maksuvabastus ainult sellele kinnistule, kus on rahvastikuregistri järgi tema elukoht.
Kui maja on abikaasade kaasomandis, aga sinna on sisse kirjutatud ainult üks neist, saavad nad pool soodustusest. Näiteks: kui linnas asuv 1500- ruutmeetrine elamumaa kuulub võrdsetes osades kahele inimesele ja vaid ühe elukoht on registri põhjal seal, saabki ainult tema maksuvabastust 750 ruutmeetri pealt.
Kortermajades asuvad mõnikord äripinnad ja sel juhul on korteriomanik vabastatud maksust üksnes elamumaa osalt, aga temale kaasomanikuna kuuluva ärimaa eest tuleb edaspidigi maamaksu tasuda.
Kui inimesele kuulub ühes kortermajas mitu korterit, siis on ta vabastatud maamaksu tasumise kohustusest üksnes tema elukohaks oleva korteriomandi juurde kuuluva maa osas.
Oma sissekirjutust saab kontrollida ja muuta kas kodanikuportaalis Eesti.ee, kohalikus vallamajas ja Pärnus linnavalitsuse hoones Suur-Sepa 16.